27 června 1966 prořízl oblohu nad francouzským městečkem Saint-Séverin meteorit a neškodně se zavrtal se do cesty. Zanechal po sobě metrový kráter a na jeho dně tajemství, jehož rozluštění trvalo šedesát let, a které může změnit naši budoucnost. 1/13🧵👇
15/ Otázkou zůstává, jak skonal nebohý pan Halley st.? Má v jeho smrti prsty jeho žena Joan chtivá majetku? Nebo to byla jen náhodná vražda, pro pár drobných, které měl v kapse? To už se asi nikdy nedozvíme a nikoho to vlastně ani nezajímalo. Děkuji všem, kteří dočetli až sem. 🙏
13/13 Trvalo to skoro šedesát let, než jsme rozluštili záhadu meteoritu Saint-Séverin. Vyrobit něco pouhou změnou uspořádání atomů v něčem obyčejném je neuvěřitelně elegantní. Je to skoro jako alchymie. Děkuji všem, kteří dočetli až sem.🙏
5. března 1684 si londýnský mydlář vyšel na obvyklou procházku. Tlačila ho bota, a tak si do ní nechal vyříznout otvor. Ne, nevynalezl tím sandály. Byl důležitý tím, že zmizel. A jeho zmizení odstartovalo vědeckou revoluci. Mydlář se jmenoval Edmund Humphrey Halley. 1/15 👇🧵
12. dubna 1682 se v sídle Královské společnosti v Londýně odehrála vůbec první zdokumentovaná filozofická večeře. Výkvět tehdejší evropské vědy, v čele se sirem Christopherem Wrenem, napjatě pozoroval syčící přístroj s prapodivným názvem „Požírač kostí“. 1/13 🧵👇
Kolem roku 1630 jste mohli v Londýně navštívit pivnici, kde vás svezli zvláštní lodí na dno Temže a načepovali vám pivo. Ani by vás nenapadlo, že hostinský kdysi jednal s králi a císaři a stavěl první ponorkové loďstvo. Nanejvýš byste znali jeho líheň na kuřata. 1/13 🧵👇
13/13 Požírač kostí štěstí Denisi Papinovi nepřinesl. Bezohledně požral naděje svého tvůrce na zužitkování chytrého nápadu. Tlakový hrnec se začal komerčně vyrábět až po 250 letech, roku 1930. Škoda, že už mu neříkáme Požírač kostí… Děkuji všem, kteří dočetli až sem. 🙏
Roku 1686 byla z Mary Landu odeslána zpráva. Dopis prošel řetězem rukou a z malé farmy doputoval až do hospody v přístavu St. Mary´s, kde skončil ve vaku kapitána lodi převážející do Anglie tabák. Tuhle službu lidé v koloniích dělali pro sebe. Byla to první sociální síť. 1/13🧵👇
Vyšel z domu a ohrnul si límec kabátu. Ochladilo se. Na Kamenném mostě mu na rukáv dopadla první vločka. Zastavil se a přiblížil ruku k očím. Uviděl malou, ledovou hvězdičku. „Co to je za sílu, která dává věcem tvar?“ zašeptal Johannes Kepler udiveně. 1/10 🧵👇
13/13 A cože to vlastně Cassanova tak hrozného provedl? Dělal to, co je dnes normální. Žil podle sebe, dělal, co chtěl, říkal, co si myslel. A jeho touha po svobodě byla tak silná, že ho nezlomilo ani vězení. Děkuji všem, kteří dočetli až sem.
Giacomo Casanova seděl na mlhou zvlhlé střeše dóžecího paláce, 33 metrů nad hladinou kanálu. Zvon u sv. Marka právě vyzváněl půlnoc, byl 1. listopad 1756. Dokázal se dostat z nejtěžšího benátského vězení a pomohly mu v tom, mimo jiné, makarony. 1/13 🧵👇
13/13 Přátelství Arthura a Isaaca překonalo vzdálenost mezi kontinenty i čas. Zůstali ve spojení díky první sociální síti, na kterou už jsme skoro zapomněli. Až se zase vrátí velká kometa, vzpomeňte na Arthura, který měl tak rád hvězdy. Děkuji všem, kteří dočetli až sem. 🙏
Před 350 lety se odehrála honba za něčím, co předtím nikdo nehledal. A když to konečně měli, zjistili, že jim to k ničemu není. Každý, kdo to hledal, díky tomu něco získal. Jenom ten, kdo to skutečně našel, z toho neměl vůbec nic. 1/13 🧵👇
13/13 Dnes nese Drebbelovo jméno kráter na Měsíci. Schválně, zkuste se na ten kráter někdy podívat. Nezdá se vám, když si ho dobře prohlédnete, že má tak trochu vejčitý tvar??? Děkuji všem, kteří dočetli až sem. 🙏
Isaac Newton byl pořádně otrávený. Doslova. Pil rtuť, jejíž chuť byla „těžká, kyselá a nepříjemná“ a málem se z toho zbláznil. Nakonec to ale zafungovalo. Rtuť se sice neproměnila ve zlato, jak slibovali alchymisté, zato proměnila jeho ve šlechtice a boháče. 1/13 🧵👇
13/13 Na pouhé tři roky se Brand vynořil ze zapomnění historie. Někomu to pomohlo, někomu ublížilo a většině to bylo jedno. Mrzelo to Branda? Asi by se divil, kdybychom se ho na to ptali. Nikdo se ho totiž na nic neptal, ani když ještě žil. Děkuji všem, kteří dočetli až sem. 🙏
14/ A tak zmizení pana Halleye st. pomohlo spustit vědeckou revoluci. Bez toho by Halley ml. horko-těžko uživil svou rodinu, nevyhledal by podivína z Cambridge, nepřinutil by ho napsat jednu z nejdůležitějších knih v dějinách vědy a neměl by jak zaplatit její vydání.
K břehu Pavího ostrova přirazil člun a kurfiřt Braniborský vystoupil. Dál už mohl jen on, nikdo jiný na přísně střežený ostrov nesměl. Dřív tady choval ve velkém králíky, ale teď tady byla jeho tajná nanotechnologická laboratoř a vyráběl sklo z budoucnosti. 1/13 🧵👇
V potemnělé místnosti bylo slyšet jen skřípání husího brku o papír. Napsal poslední slovo a nadepsal stránku „Esence hermetické filozofie“. Arthur Dee zavřel zápisník, do kterého už psával jeho otec, velký mág John Dee. Dlouhá cesta hledání kamene mudrců byla završena. 1/13 🧵👇
V žáru ohně dojde k zázračné přeměně a z hlíny se zrodí umělý kámen, keramika. Evropa dlouho chtěla tu nejušlechtilejší, porcelán. Na jeho vynález byl založen státní výzkumný projekt. Nakonec prý musel přijít jeden alchymista a udělat poslední krok. Nebo to bylo jinak? 1/13 🧵👇
13/13 Příběh rubínového skla je příběh přátelství mezi dvěma lidmi, které těšilo dělat něco hezkého, i když to k ničemu nebylo. Je to příběh lidského důvtipu, který předběhl dobu. Ale je to i příběh závisti a malosti. Jsme dnes už jiní? Děkuji všem, kteří dočetli až sem. 🙏
13/13 Tak takhle prapodivný je příběh hrníčku, ze kterého ráno pijete kávu, talíře, ze kterého obědváte, nebo konvičky, do které vaříte čaj. Vzpomeňte si někdy na rytíře von Tschirnhaus, který nám dal porcelán. Děkuji všem, kteří dočetli až sem. 🙏
10/10 Johannes Kepler nám dal dar. Malou vločku poznání. A nerozplynulo se v nic, přečká věky.❄️A co je to za sílu, co dává tvar našemu životu? Jsme to jen my sami? Krásné Vánoce vám všem❤️Děkuji všem, kteří dočetli až sem.🙏„Následuje NIC. Finis.“
13/13 A tak se vlast dokázala postarat o svého velkého syna. Nebylo to jen tak, pomohla souhra náhod, spousta přátel a chronická otrava rtutí. Každopádně, nikomu nedoporučuji, aby to s tou rtutí zkoušel zopakovat. Asi by to podruhé nevyšlo. Děkuji Všem, kteří dočetli až sem. 🙏
11/ Isaac Newton dokáže vypočítat oběžné dráhy planet kolem Slunce. Výpočet se shoduje s Keplerovým pozorováním, dráhy jsou eliptické. Halley ho přesvědčil a Newton posedle píše slavné Principie. Narodila se nová věda, fyzika. Kniha má 250 tisíc slov, výkon hodný Stephena Kinga.
13/ Principia vycházejí r. 1687 ve třech svazcích v Londýně nákladem E. Halleye. Z Newtona se stala celebrita, i když tomu, co píše, rozumí jen málokdo. Halley sám posléze použil Newtonovu mechaniku a předpověděl návrat Velké komety, která dnes nese jeho jméno.
11/13 Tak trochu náhodně objevil výrobu Tetrataenitu taky Lindsay Greer z Cambridge. Chtěl vyrobit kovové sklo a vyrobil Tetrataenit. Do taveniny železa a niklu přidal něco navíc, konkrétně fosfor.
Připomínalo to Čapkovu pohádku. Dvorští agenti prohledávali Evropu 35 let, než našli toho pravého doktora. Roku 1621 konečně stanul, ne před sultánem Solimánským, ale před carem vší Rusi a nebyl to Dr. Voštěp, ale Dr. Dee. Arthur Dee právě přinesl do Ruska alchymii. 1/13 🧵👇
5/13 Pátrání završil J. Danon z Ústavu fyzikálních studií v Rio de Janeiro, když nalezl tuto slitinu i v dalších kamenných meteoritech. Většinou jí obsahovaly jen velmi malé množství, ale Danon už věděl, co hledat. Svět poznal novou slitinu, kterou předtím neznal, Tetrataenit.
10/ Hned v srpnu 1864 navštívil Edmund v Cambridge geniálního podivína, který trávil většinu času alchymistickými experimenty, teologickým bádáním a občas i přednáškami, které nikdo neposlouchal, protože jim nikdo nerozuměl. Ten podivín se jmenoval Isaac Newton.
10/13 Tým profesorky Laury Lewis z Bostonu dokázal přinutit atomy železa a niklu, aby zaujaly žádané uspořádání přidáním dalších prvků, díky chlazení v magnetickém poli a následnému tepelnému zpracovávání.
7/13 A proč je meteorit Saint-Séverin tak jiný? Chladnul velmi pomalu, rychlostí několik stupňů...za milion let! Rádi bychom ho uměli vyrobit, protože magnety vyrábíme z prvků vzácných zemin a potřebujeme jich pořád víc. Jak ho ale vyrobit? Začalo nové pátrání.
4/13 Zanedlouho po Nagatovi, J.F. Albertsen z Ústavu H.C. Oersteda v Kodani narazil na podobné meteority. V těchto kovových meteoritech z Cape Yorku a Tolucy našel stopy zvláštní slitiny železa a niklu v níž byly atomy uspořádány úplně jinak, než je obvyklé na Zemi.
Jen černá a rudá. Stál na střeše a před jeho očima umíralo město. Oheň polykal jednu ulici za druhou, ale v jeho hlavě už se rodily nové ulice plné nových domů. Robert Hooke vlezl zpátky do vikýře a zavřel okno. Nesmí ztrácet čas, musí kreslit plány nového Londýna. 1/13 🧵👇
3/13 Po deseti letech si Takeši Nagata z Ústavu polárního výzkumu v Tokiu povšiml, že meteorit Saint-Séverin vykazuje velmi vysoký magnetismus. Ale vždyť je to kamenný meteorit a jen 3% jeho hmoty tvoří mikroskopické částečky slitiny železa a niklu!
On viděl to, co nebylo. Alchymistickou továrnu, která mění olovo ve stříbro. Ostatní viděli to, co bylo. Pár barabizen, kde tuláci a žebráci vyráběli barvy na látky. Bez peněz se prostě továrna na zlato postavit nedá. Johann Joachim Becher se smutně vydal na další cestu. 1/13🧵👇
8/13 Tetrataenit potřebuje na chladnutí milióny let, aby se v něm atomy uspořádaly do tvaru hranolu. Na Zemi jsou atomy železa a niklu ve slitině uspořádány do tvaru krychle. Ale malá změna způsobí obrovskou změnu magnetických vlastností.
2/13 Meteorit byl místní senzací dva dny. Pak přijeli pracovníci přírodovědného muzea, sesbírali pět velkých úlomků meteoritu a místní správa opravila cestu k dalšímu používání. Příběh meteoritu Saint-Séverin tak mohl skončit, jenže právě dnes se píšou jeho poslední kapitoly.
12/13 Proč je Tetrataenit pro nás vlastně zajímavý? Získání prvků vzácných zemin na výrobu magnetů není příliš ekologická záležitost, a navíc se těží hlavně v Číně, která kontroluje jejich obchod. Bude nám je Čína dál prodávat? Na to se nemůžeme spolehnout.
12/ Royal Society na vydání nemá peníze, před časem prodělala na vydání komerčního propadáku, knihy Historie ryb. Halley se rozhodne knihu financovat, už má z čeho. Společnost ho zaměstná jako editora, ale nemá na jeho plat, ten dostává v neprodejných výtiscích Historie ryb.
9/13 Atomy železa a niklu se velmi pomalu přemisťují do tvaru hranolu, za 10 000let přeskočí jen jeden atom. Atomy lze také rozhýbat ostřelováním elektrony a neutrony, což je nepraktický způsob výroby Tetrataenitu. Průlom nastal v posledních letech.
6/13 Za magnetické chování meteoritu Saint-Séverin je zodpovědný právě Tetrataenit. Některé kamenné meteority obsahují kovové částice často s kousky Tetrataenitu. Meteorit Saint-Severin, je zvláštní tím, že kovové částice v něm, jsou tvořeny téměř ze 100% jen Tetrataenitem.
Guvernérův tajemník si večeři vůbec neužil. Holanďan, Augustin Herman, tvrdil že se přijel dohodnout, ale místo toho chtěl zabrat anglickou půdu! Sklidili talíře a rozložili anglické mapy. Podle těch Herman neměl pravdu. Neměl totiž holandskou mapu s holandskou pravdou! 1/12 🧵👇
2/ Halley býval solivarníkem a za velkého požáru Londýna r. 1666 o hodně přišel. Po velké londýnské morové epidemii ale přišla do módy hygiena a tak začal vařit mýdlo. A mýdlařina tehdy v Londýně vynášela hodně. Jmění mydláře Halleye se odhaduje na 4 miliony $ dnešní měny.
9/ Edmund proto napadl předchozí rozhodnutí soudu a domáhal se svého dědictví po otci. Koncem června došlo k obapolně výhodné dohodě a Edmund se stal majitelem 13 domů na Winchester street. Konečně se stal finančně nezávislým a mohl se věnovat svému největšímu zájmu, vědě.
Psaní je magie, říká Stephen King, je to telepatie kombinovaná se strojem času. Když čtete, mluvíte s člověkem, který už tady třeba není. Isaacu Newtonovi v jeho době málokdo rozuměl, a tak poslal tímhle strojem své myšlenky tři sta let dopředu, až k nám. Poslouchejte… 1/14 🧵👇
4/ Halley st. se 5. března z vycházky nevrátil a jeho zmizení bylo oznámeno v novinách s příslibem odměny 100 £ za informace vedoucí k jeho nalezení. Naposledy byl snad viděn v doprovodu dvou mužů, jednoho vysokého a jednoho menšího. Kdo to byl a jestli to byla pravda nevíme.
5/ 14. dubna přispěchal k paní Halleyové jistý chlapec s tím, že na břehu řeky Medway, 45 km od domu Halleyových, nalezl tělo, které by mohlo patřit jejímu manželovi. Tělo bylo svlečené a k nepoznání ale pan Halley byl rozpoznán podle díry vyříznuté v botě.
3/ Halley ovdověl r. 1672 a tak všemožně podporoval svého zvídavého a neposedného syna Edmunda. Když si ale Halley st. přivedl roku 1683 do domu na Winchester street novou ženu a macechu Joanne, pramen otcových financí proudící k Halleyovi ml. začal pomalu vysychat.
8/ Rok 1684 tak nezačal pro 27 letého Edmunda Halleye nejlépe. Zemřel jeho bratr Humphrey, krátce po porodu zemřela jeho prvorozená dcera Katherine a teď ještě jeho otec. Rázem byl odříznutý od pravidelné apanáže, která byla pro Edmunda životně důležitá, jiný příjem neměl.
7/ Čerstvá vdova začala ihned konat a požádala soud o povolení správy osobního majetku, který doufala zdědit. A majetek to byl velký: domy na Winchester street a Canning street, taverna v Billingsgate, různé investice a zástavy.
6/ Pan Halley byl zachován lépe, než kdyby jej přinesla řeka a byl okraden o vše, kromě proděravěné boty. Dvanáctičlenná komise vše důkladně zvážila a závěr zněl, že nebohý pan Halley spáchal sebevraždu, i když někteří byli toho názoru, že se mohlo jednat i o vraždu.
13/13. Jeho cílem bylo zlato, ale ve skutečnosti byla důležitější cesta k němu. „Chemici nacházejí potěšení mezi kouřem a plameny, jedy a chudobou, a přesto jsou tak šťastni, že bych raději zemřel, než bych si vyměnil místo s perským králem.“ Děkuji všem, kteří dočetli až sem. 🙏
13/13 Ještě jednou se Arthurovo jméno vynořilo ze zapomnění. Počátkem 20. století Rasputin ukradl Arthurovy překlady prací jeho otce. Copak v nich asi hledal? A našel to? Děkuji všem, kteří dočetli až sem. 🙏
12/12 Augustin Heřman byl Holanďan, Američan, obchodník, Lord, ale Čechem zůstal napořád. On na Čechy nikdy nezapomněl, a tak si na něj někdy vzpomeňme i my. Děkuji všem, kteří dočetli až sem.🙏
O Augustinovi a mnohém jiném jsme si povídali v Novinkách X👇
13/13 Láska a nenávist. Jako dva póly magnetu, se kterým si Robert hrál. A protipóly se přitahují. Byl neuvěřitelně chytrý a dnes ani nevíme, jak vypadal. Když se Královská společnost stěhovala, jeho portrét zmizel. Chtěl ho někdo vymazat? Děkuji všem, kteří dočetli až sem. 🙏
12/13 Drželi v rukou návod na přípravu Kamene mudrců, který Arthur zašifroval před 400 lety do deníku. Chcete ho znát? „Do uzavřené nádoby vlož devět dílů rtuti a jeden ...“ Ale ne, k čemu by nám to bylo? Štěstí nenajdeme ve zkumavce. Děkuji všem, kteří dočetli až sem. 🙏
3/13 Pak se přesunul do Londýna, kde se spolu s Robertem Boylem pokoušeli využít energii páry. Svět tou dobou hledal zdroj energie a vynález parního stroje doslova visel ve vzduchu. Těžko říct, čím to bylo, možná tím, že Papin byl Francouz, ale vyšel mu z toho tlakový hrnec.
Bylo vám někdy divné, že při zápisu se čísla na kalkulátoru zapisují zprava a ne zleva, jak jsme zvyklí? To je proto, že první kapesní kalkulačky zapisovaly zadávané číslice postupně na „nekonečnou“ termocitlivou pásku, kde to jinak nešlo. A už to tak zůstalo.
„Nepoznal jsem nikoho, kdo by z alchymie vytěžil něco prospěšného,“ napsal Kryštof Bergner trpce. Věděl, o čem mluvil. Byl posledním koncesovaným alchymistou. Posledním, kdo měl šanci vyrobit kámen mudrců. A víte, kdo ho zastavil? Administrativní příkaz. 1/11 🧵👇
12/13 Poslední zpráva o Papinovi je z roku 1712, kdy dopisem děkoval Královské společnosti za dar 10£. Pak už o něm nemáme zpráv, zemřel v naprosté chudobě a pohřben byl jako nemajetný zřejmě do společného hrobu, kdesi v Londýně.
2/13 Denis Papin vystudoval lékařství na univerzitě v Angers, ale léčit lidí ho nebavilo. Odešel do Paříže, kde s Christianem Huygensem sestrojili pístový motor poháněný střelným prachem. Obsluhovat ten pekelný stroj prý bylo opravdu o nervy.
8/13 Arthur posílal Isaacovi spousty dat o pozorování zatmění, konjunkcí, opozicí a komet. Přesnost jeho měření, provedených dřevěnými přístroji, byla vyšší, než Heveliova a srovnatelná s královskou observatoří v Greenwichi. Slušný výkon na nedostudovaného osadníka z divočiny.
9/13 Zklamaný Papin odešel do Kasselu a pro lankraběte Hessenského zkonstruoval první parní stroj, jednoduchý válec, který sloužil jako pumpa pro čerpání vody z řeky Vesery do zámku v Kasselu. Napadlo ho, že by parní stroj mohl pohánět loď a postavil člun poháněný kolesy.
10/13 Lankrabě už neměl o jeho služby zájem a Papin se rozhodl vrátit do Londýna. Na své lodi odplul po řece Fuldě a Veseře k Severnímu moři. V ústí Vesery se dostal do sporu s místním cechem lodníků a ti mu loď zničili. Papin ji opravil a roku 1707 šťastně dorazil do Anglie.
6/13 Papin na hrnci neustále pracoval a vylepšoval ho. Vymyslel pojistný ventil na principu páky se závažím, která přidržovala poklici. Vyčíslil, kolik masového rosolu lze v hrnci vyrobit za den a za kolik by šlo prodat na trhu.
4/13 Papin se do svého Požírače doslova zamiloval. Roku 1681 vydal první parní kuchařku, popsal, jak hrnec funguje, jak ho sestrojit a jak ho používat. Jeden hrnec si u něj dokonce objednal anglický král Karel II. Vyvrcholením pak byla filozofická večeře v Královské společnosti.
11/13 Doufal, že ho Královská společnost zase zaměstná, všechno ale bylo jinak. Prezidentem společnosti už byl Isaac Newton a ten neměl Papina rád, byl až moc praktický. Místa ve Společnosti obsazoval Newton svými oblíbenci. Papin žil z příležitostných darů dávných známých.
5/13 Večeře byla nadmíru úspěšná. John Evelyn si s pohnutím poznamenal do deníku, jak všichni žasli nad jemností hovězího masa, nad rozvařenými kostmi ryb, nad množstvím rosolu vyvařeného z kostí i nad tím, že hovězí kosti lze rozvařit tak, že jsou měkké jako sýr.
8/13 Roku 1687 vydal Papin pokračování parní kuchařky s novým modelem hrnce. Každé pondělí hrnec předváděl veřejnosti. Našel obchodního partnera, který hrnce pro zájemce vyráběl. Všechno bylo marné, lidé vynálezu nedůvěřovali a báli se ho.
7/13 Být první znamená být sám. Anebo ne? Pošta tehdy v koloniích neexistovala, ale vznikla lidská síť, po které šlo poslat zprávy do Anglie. A Arthur věděl komu. Posílal o svých pozorováních zprávy Isaacovi. Umíte si představit, jakou cestu musel každý takový dopis absolvovat?
3/13 Když otčím zemřel, matka se vrátila domů s třemi dětmi a Isaac putoval do školy v Granthamu, kde bydlel u místního apatykáře Clarka. U Clarků bylo veselo, oba manželé si přivedli děti z předchozích manželství a spolu měli ještě další. Isaac konečně poznal, co to je rodina.
9/13 Ve zprávě z roku 1683 poslal Isaacovi výsledky pozorování nádherné komety z loňského roku. Zachytil nejsouvislejší sérii pozorování a byl přesnější než Halley. Víte, jak téhle kometě dnes říkáme? Ale zmínil se taky o tom, že se mu horší zdraví.
Chci poděkovat Vám všem, které baví, co tady píšu. Díky Vám dnes vlákno o Papinovi vyšlo na webu
@tyzdensk
. Tak nějak nevím, co říct, protože Týždeň mám rád a diskuse Pod lampou doslova obdivuji. Děkuji
@jaslovsky
11/13 V Isaacově knize čteme „Arthur Storer z Mary Landu viděl kometu nad hvězdou Spica v souhvězdí Panny.“ Nečekané od žárlivého bručouna Newtona, který neprojevoval uznání skoro nikomu. Arthurovo jméno zůstane na stránkách Principií už napořád.
6/13 Žil na farmě své sestry a dělal to, co měl rád. Vyrobil si astronomické přístroje a každou jasnou noc pozoroval oblohu u řeky Patuxent. Ani v Americe se tehdy astronomií neuživilo, a tak pozoroval jen tak, zadarmo. Aniž by o tom věděl, stal se prvním koloniálním astronomem.
7/13 Roku 1685 král Ludvík XIV zrušil Nantský edikt a Papin jako hugenot ztratil domov. Stal se z něj náboženský uprchlík a běženec. Byl bez prostředků a pracoval pro Královskou společnost jako dočasný kurátor experimentů. Všechny síly vrhnul na zdokonalování Požírače.
12/13 K stáru se osamělý Isaac změnil a útočil na toho, o kom si myslel, že si chtějí přivlastnit jeho objevy a kdo mu nebyl po chuti. Ale taky navštěvoval a finančně podporoval Arthurovu sestru v Granthamu. Proč? Vzpomínal snad na jedny z mála šťastných chvil jeho života?
10/13 Roku 1686 Isaac dopisoval slavné Principie, které změnily fyziku, když přišla zpráva. Někde na sestřině farmě v Mary Landu pohřbili Arthura. Vypořádat jeho pozůstalost nedalo moc práce. Šaty, 52 knih, astroláb, žok tabákových listů, používaných tam jako platidlo...
12/13 Když bylo v peci horko, hladina v teploměru stoupla, otevřela poklop a snížila teplotu. Když hladina klesla, poklop se zase uzavřel. Nevíme, jak to svědčilo alchymii, víme ale, že to svědčilo slepičím vejcím. Drebbel sestrojil první líheň na kuřata s regulovanou teplotou.
Připomínalo to Čapkovu pohádku. Dvorští agenti prohledávali Evropu 35 let, než našli toho pravého doktora. Roku 1621 konečně stanul, ne před sultánem Solimánským, ale před carem vší Rusi a nebyl to Dr. Voštěp, ale Dr. Dee. Arthur Dee právě přinesl do Ruska alchymii. 1/13 🧵👇
4/13 Drebbela si nakonec všimli i lovci talentů Rudolfa II. a roku 1610 dostal pozvání k císařskému dvoru. Perpetuum mobile císaře okouzlilo, a tak Drebbel, místo šesti měsíců, strávil v Praze celé tři roky. A divíte se mu? Být tehdy v Praze, to bylo přece něco!
2/13 Isaac Newton neměl hezké dětství. Narodil se předčasně, jako pohrobek a jeho matka ho nechala doma a odešla za novým manželem. Zůstal sám s prarodiči. Ve škole ho bili a šikanovali a vztah s prarodiči taky asi nebyl žádná idyla. Isaac na tohle období nevzpomínal rád.
4/13 Arthur Storer, syn z předchozího manželství paní Clarkové, byl mladší než Isaac, ale patřil k nejlepším ve škole. „Zbil jsem Arthura Storera,“ zapsal si Isaac tehdy na seznam hříchů, který se dochoval. Soupeřili spolu i v učení a Isaac patřil brzy taky mezi nejlepší žáky.
3/13 Jako východisko pro elixír, proměňující kovy ve zlato, použil moč. Svařil téměř 6000 litrů moči v hustý sirup a ten dále destiloval. A jednoho dne roku 1669 se mu rozsvítilo. V křivuli. Našel fosfor. Jako správný alchymista měl držet jazyk za zuby, ale pochlubil se přátelům.
2/10 „Co je to za sílu a jak působí?“ uvažoval. Jeho dech rozpustil křehkou vločku v nic. „Padají z nebe a jsou podobné hvězdám,“ žasl. Zvedl zrak k obloze. Sněžení zhoustlo a na tvář mu dopadaly velké chuchvalce vloček. Co je to za sílu, co dává tvar našemu životu?
3/13 Jakub I, král Anglie a Skotska, měl novoty rád. Drebbel přišel roku 1605 do Londýna a sestrojil perpetuum mobile, kruhovou skleněnou trubici naplněnou kapalinou. Výška hladiny v trubici se z neznámé příčiny měnila. Ta neznámá příčina byla teplota a král obdivoval teploměr.
6/13 Kunckel byl zkušený alchymista, ale ani jemu se v Sasku nedařilo. Zlato nevyrobil, a když kurfiřtovi připomněl dlužný plat, ten odvětil: „Pokud umí vyrobit zlato, proč chce peníze? A pokud neumí vyrobit zlato, za co bych mu měl platit?“ Kunckel byl bez peněz a bez vyhlídek.
5/13 Šli spolu studovat i do Cambridge. Arthur nechtěl být apatykářem, jako jeho otčím, chtěl být astronomem. Ale pozorováním oblohy se tehdy neuživilo, a tak z univerzity odešel. Když se Isaac stal profesorem v Cambridge, vystupoval Arthur za oceánem z lodi v kolonii Mary Land.
12/13 Milost mu byla udělena až po 18 letech roku 1774. Od roku 1785 žil na zámku v Duchcově jako bibliotekář a společník hraběte Valdštejna, kde 4. června 1798 zemřel. Rok předtím přestala existovat i kdysi mocná Nejjasnější republika benátská.
3/10 „To všechno přece musí mít nějakou příčinu,“ žasl Kepler. „Tvořivá síla, tvořivý rozum, nechce pouze naplnit účel, ale chce také tvořit věci krásné,“ uzavřel. A pak pohlédl na město. To bílé nic pokrylo ulice a střechy domů. Bylo to krásné.
2/13 Hennig Brand se narodil kdesi v Německu, kolem roku 1630 a v pekle třicetileté války to dotáhl až na důstojníka. Po válce se usadil v Hamburku, říkal si doktor a živil se jako apatykář a léčitel. Jeho vášní ale byla alchymie a utopil v ní věno obou svých manželek.
10/13 Zklamaný Drebbel se musel nějak živit, a tak si otevřel pod starým Londýnským mostem pivnici. Vařil pivo a vozil hosty svou ponorkou, po hladině a pod hladinou Temže. Po adrenalinovém zážitku prý pivo vždy teklo proudem.
4/10 Do Prahy se mu moc nechtělo, prožil tady ale deset nejlepších a nejplodnějších let svého života. Stal se císařským matematikem a získal úctu, kterou si zasloužil. Ty krásné časy měly už brzy skončit, ale to teď, o Vánocích roku 1610, ještě nevěděl.
11/11 Taková bouře soustředěné práci na Velikém dílu dozajista nesvědčí. A tak pražští úředníci úspěšně zastavili posledního alchymistu a uzavřeli nám cestu ke kameni mudrců. Prostě vypli alchymii. Co vypnou příště??? Děkuji všem, kteří dočetli až sem. 🙏
4/13 Na světě se nic neutají, a tak si o jeho objevu brzy cvrlikali vrabci na střeše. Roku 1676 se na něj vrhli Johann Krafft, Johannes Kunckel a Gottfried Leibniz. Všichni tři tou dobou měli existenční problémy a vycítili šanci na zviditelnění se a na nějaký ten světský požitek.
9/10 V nic se po Vánocích rozplyne i Keplerův život. Bude bezmocně přihlížet, jak umírá jeho milovaný synek Friedrich a krátce nato pochová i svou ženu. Zůstane sám s dvěma malými dětmi. „To všechno přece musí mít nějakou příčinu!“ Co je to za sílu, co dává tvar našemu životu?
12/13 Když se ukázalo, že fosfor sice svítí, ale zlato nevyrobí, ztratili zájem. Brand nedostal ani vindru a konečně mu došlo, že ho všichni podvedli. Raději se roku 1679 vrátil k léčitelství do Hamburku. Na jeho žádosti o proplacení nákladů neodpověděli, už nikoho nezajímal.
7/13 Drebbelův návrat do Londýna byl triumfální. Jednoho dne před královým zámkem v Greenwich zakotvila zvláštní loď, ze které vystoupil Drebbel. Na tom by nebylo nic divného, kdyby loď nepřiplula pod hladinou Temže, až z Westminsteru. Drebbel sestrojil pro krále ponorku!